Subject: Männiku jõe ulatuslik reostus
From: Päraküla selts <[email-masked]>
To: "[email-masked]" <[email-masked]>, "RKIK Info" <[email-masked]>, "[email-masked]" <[email-masked]>, "[email-masked]" <[email-masked]>, "Margus Reiland | WIDEN" <[email-masked]>, "Steven Linkov" <[email-masked]>, "[email-masked]" <[email-masked]>, "[email-masked]" <[email-masked]>
Date: Sat, 13 Jun 2026 13:38:22 +0300

Tere

Edastan teavituse Männiku jõe ulatuslikust reostusest ja taotluse, et midagi koheselt ette võetaks. Ellmisel aastal oli samuti reostus seoses metsa lageraiega, kus oli üleliigne pinnasvesi juhitud Männiku 

Palume kiiremas korras leida lahendus, et edasist reostust ära hoida ning seirata esimesel võimalusel Männiku jões olevat vett, seejuures hinnata jõe seisukorda. Juhin tähelepanu ka asjaolule, et selle sama jõe alamjooksul teostati 2008 aastal inimeste annetuste kaudu kogutud raha toel jõe seisundi parendamine/taastamine. 

Eelmise aasta sügisesel kohtumisel Riigi Kaitseinvesteeringu Keskuse esindajatega 17. oktoobril 2025 viitasime sellele, et lõheliste jõe kõrval niisuguse mastaapse ehituse käigus tekkiva liigvee ärajuhtimine on problemaatiline ja võib kahjustada jõe seisundit. Siis RKIK esindaja väitis, et ollakse tundlikust piirkonnast teadlikud ja arvestatakse antud asjaoluga, et rajatakse settetiigid jne. Antud juhul jookseb reostunud vesi läbi maaparanduskraavi otse jõkke ja mingit toimivat settetiiki vahel ei ole. Tekkinud olukord kahjustab otseselt jõe hüdroloogilist seisundit.

Jõkke tulevad sügisel lõhelised kudema, oleme kudemisauke ja lõhelisi ise Päraküla poolses osas näinud ja samuti oleme kudemisauke ning lõhelisi näinud jõe alamjooksul (selles osas, mis 2008 aastal taastati).  

Pisut infot lõheliste kohta, mis erinevaid allikaid lugedes on teatavaks saanud:

Lõhelised ei koe mutta ega liiva. Emaskala kaevab sabaga jõepõhja lohu (kudepesa), kuhu heidab marja. See põhi peab koosnema puhtast kruusast ja kividest, mille vahel on vaba ruum. Jõevesi peab saama vabalt voolata läbi kruusakivide vahede, et tuua arenevale marjale (mis on kruusa alla maetud) pidevalt värsket hapnikku ja viia ära jääkained. Selge vesi tagab kaladele normaalse nähtavuse toitumiseks ja kiskjate vältimiseks. Raske heljum vajub jõe põhja ja täidab kruusakivide vahelised tühimikud. Põhi, mis peaks olema kobe ja vett läbilaskev, muutub kõvaks ja õhukindlaks tsemendilaadseks massiks. Kuna muda blokeerib veevoolu läbi kruusa, ei jõua hapnikurikas vesi enam kruusa all oleva marjani. Mari ja juba koorunud vastsed lihtsalt lämbuvad hapnikupuudusesse ning mädanevad ära. Vees hõljuvad teravad peenosakesed on kaladele nagu liivapaber. Need ärritavad ja kahjustavad täiskasvanud kalade ja noorkalade õrnu lõpuseid, mis võib viia põletike, haiguste või otsese lämbumiseni. Mudakiht matab enda alla ka jõepõhjas elavad selgrootud (putukate vastsed, kirpvähid), kes on noorte lõheliste peamiseks toidubaasiks. Isegi kui mõni kala koorub, ei ole tal midagi süüa. 

Lõhelistel on erakordselt tugev kojutulekuinstinkt. Nad veedavad aastaid meres, kuid naasevad kudema täpselt samasse jõkke ja sageli isegi samale kruusasele jõelõigule, kus nad ise sündisid. See tähendab, et Männiku jõe kalad ei lähe reostuse tõttu lihtsalt "naaberjõkke" kudema. Kui Männiku jõe kudemisalad on mudaga kaetud, jääb see konkreetne, geneetiliselt jõe järgi kohastunud asurkond lihtsalt paljunemata ja hääbub. Hävineb Männiku jõe unikaalne looduspärand. Kuidas kalad avarast merest oma pisikese kodujõe üles leiavad? Peamiselt lõhna ehk jõe spetsiifilise keemilise signatuuri järgi, mis salvestub nende mällu noorkalana. Massiivne ehitusalalt tulev savi- ja mudareostus muudab drastiliselt jõe keemilist koostist ja lõhna ning lõhelised ei tunne oma kodujõge enam ära ega sisene sinna isegi siis, kui nad on füüsiliselt paljunemiseks valmis. 

Lõhe, meriforell ja jõeforell on veeökosüsteemide nn katusliigid. Kuna nad on keskkonnatingimuste (hapnik, vee puhtus, voolukiirus) suhtes kõige nõudlikumad, kaitseb nende säilitamiseks vajalike tingimuste tagamine automaatselt tuhandeid teisi, vähem nõudlikke liike selles jões (putukad, taimed, kahepaiksed jne).  

Palun kindlasti tagasisidet olukorra lahendamise suhtes.

Lugupidamisega,
Külly Selberg
Päraküla selts MTÜ